„A hónap madara” szeptemberben a BÖLÖMBIKA
(Botaurus stellaris)
Népi nevei: vízibika, nádibika, dobosgém, ökörbika, vízibornyú, bikagém
A gémfélékhez tartozó bölömbika a tyúknál valamivel nagyobb madár. Az öreg példányok alapszíne rozsdássárga, a fiataloké szalmasárga. Az öreg madarak megkülönböztető jegye a feketésbarna fejtető és a jellegzetes sötét színű bajuszsáv.
Rendkívül lassan, óvatosan mozog. Tollazata olyan finom és puha, mint a bagolyé, ezért rendkívül nesztelenül repül. Veszély közeledtén csőrét az ég felé emelve mozdulatlanná merevedik, teljesen beleolvad környezetébe, az őt körülvevő nádtengerbe. Órákig tud így állni, de közben nagyon lassan elaraszol a veszély helyszínéről. NNépi nevei: vízibika, nádibika, dobosgém, ökörbika, vízibornyú, bikagémapközben a nádasban húzódik meg, csak szürkületkor élénkül fel. Rejtőzködő életmódja miatt sok babona kapcsolódott alakjához. A márciusi-májusi nászidőszakban hallható „pü-bumm” hangja jellegzetes és feltűnő, egész nap szól, de főként mikor esteledik. A szakemberek sokat vitatkoztak, hogy a madár hangadás közben a csőrét a vízbe dugja-e vagy sem. Az elmélet könnyen megdőlt, a jellegzetes hangadás annak köszönhető, hogy a madár nyaka kiáltás közben ballonszerűen felfújódik.
Egész Eurázsiában elterjedt, valamint Dél-Afrika nagy részén. Hazánkban is költ minden nagyobb nádasban, igaz kis számban. Őszi vonulása november második feléig elhúzódik. Bár ritkán kerül az ember szeme elé, gyakran tanyázik kikötők, stégek közelében. Ősszel a közép-európai állomány nagy része a Földközi-tenger vidékére vonul, de vannak áttelelő példányok is Magyarországon a be nem fagyó vizeken. Legfontosabb hazai fészkelő területei: Szeged környéki, hortobágyi és Tisza menti halastavak, valamint a Kiskunság.
Halakat, békákat, piócákat, apró madarakat, rágcsálókat fogyaszt. Prédáját lassan, óvatosan közelíti meg, aztán hirtelen vág felé. A költési idő áprilistól júniusig tart. A hímek már kora tavasztól féltékenyen őrzik territóriumukat betolakodó fajtársaikkal szemben. A tojók maguk építik fészküket, magányosan költenek. Csak a tojó kotlik, a hím a fiókák etetésében sem vesz részt. A fiókák 3-4 hét után válnak röpképessé. A bölömbika állomány nagyságát nehéz felmérni, mert a hímek poligámok (nem lehet tudni, egy hím hány nősténnyel párosul), így nem lehet felbecsülni a hímek hangja alapján, hány tagú csapatról is lehet szó egy adott területen. Fokozottan védett faj, eszmei értéke 100 000 Ft.
3-4 hét után válnak röpképessé. A bölömbika állomány nagyságát nehéz felmérni, mert a hímek poligámok (nem lehet tudni, egy hím hány nősténnyel párosul), így nem lehet felbecsülni a hímek hangja alapján, hány tagú csapatról is lehet szó egy adott területen. Fokozottan védett faj, eszmei értéke 100 000 Ft.
![](/Portals/0/Tantargy/Biologia/_DSC2149_ps.jpg)
![](/Portals/0/Tantargy/Biologia/bolombika_fiokaival.jpg)
![](/Portals/0/Tantargy/Biologia/Great-Bittern_RN.jpg)